![RYDDER OPP: Statsråd Ingvild Kjerkol rydder opp i den statlige helseforvaltningen. Helsedirektør Bjørn Guldvåg får mer makt og flere oppgaver.](https://image.dagensmedisin.no/565308.webp?imageId=565308&width=960&height=548&format=jpg)
– Vi må utnytte kompetansen og ressursene best mulig
Bedre støtte til kommunene, bedre utnyttelse av helsedata og tettere kobling mellom digitaliseringsarbeid og tjenesteutvikling. Det er målet med endringene i helseforvaltningen, ifølge statsråd Ingvild Kjerkol.
I revidert nasjonalbudsjett foreslår regjeringen at
Helsedirektoratet skal rendyrkes som en utvidet og mer helhetlig myndighetsetat,
mens FHI fratas oppgaver. Direktoratet
for e-helse og Helsedirektoratet foreslås slått sammen.
Statens legemiddelverk (SLV) skal bli et rendyrket produktdirektorat, som skal bidra til å sikre raskere behandlingsmetoder og medisiner til befolkningen. Oppfølgingen av medisinsk teknologi (medtech) og forsyningsansvar for medisiner legges også til SLV, som bytter navn til Direktoratet for medisinske produkter.
– Det å styrke forsyningssikkerheten for medisiner og medisinsk utstyr har blitt aktualisert gjennom de globale helsekrisene og pandemien vi har vært gjennom, men også det at det er krig i Europa kan påvirker forsyningslinjer, sier Kjerkol.
Raskere innføring
– Med denne endringen får vi bedre beslutningsgrunnlag for innføring av legemidler og medisinsk utstyr. I tillegg søker vi å oppnå større synergier mellom folkehelsearbeidet og arbeidet i helse- og omsorgstjenester.
Dagens forvaltning bygger på en tredeling av oppgaver mellom myndighetsoppgaver, tilsynsvirksomhet og kunnskapsproduksjon.
– De endringene som ligger i revidert nasjonalbudsjett viser en tydeliggjøring og mer konsekvent gjennomføring av denne tredelingen. I tillegg må vi alltid passe på at vi har god ressursbruk, og kan hente de synergiene som ligger i å utnytte vår fagkompetanse, med de ressursene som helseforvaltningen har til rådighet, sier Kjerkol.
Uklare roller
På sensommeren i fjor bestemte regjeringen at det skulle gjennomføres en kartlegging av den sentrale helseforvaltningen. Fordelingen av roller og ansvar i Helsedirektoratet, Folkehelseinstituttet, Statens legemiddelverk, Direktoratet for e-helse og Direktoratet for strålevern og atomsikkerhet skulle under lupen.
Rapporten ble ferdigstilt rundt påsketider. Men den har ikke de ansatte i etatene fått se, noe som har fått flere fagforeninger til å se rødt. Først i dag, etter fremleggelsen av revidert nasjonalbudsjett, ble den offentliggjort.
Rapporten peker på flere områder der oppgavefordelingen er uklar mellom de statlige organene, med en «uklar, overlappende og/eller manglende ansvars- og rollefordeling og forståelse».
Det er sted mellom 2500 og 3000 ansatte i direktoratene som er påvirket av organiseringsendringen. Nå starter arbeidet med å involvere de tillitsvalgte.
– Vil en konsekvens av dette være at man reduserer antall ansatte?
– Formålet med omorganiseringen er ikke å redusere samlet ressursbruk, men å høste gevinster gjennom bedre samordning, mindre dobbeltarbeid, og bedre ressursbruk i triangelet forvaltning og myndighetsoppgaver, tilsynsvirksomhet og kunnskapsproduksjon i de underliggende etatene til HOD.
Henger bedre sammen
– Hva er dine største forventninger til gevinster, og hvordan ser du for deg dette vil merkes?
– Dette vil medføre tydeligere roller for en stor helseforvaltning, som vi er avhengige av i den helsetjenestemodellen vi har i Norge, med staten som eier av spesialisthelsetjenesten, og kommunen som eiere av den store primærhelsetjenesten. Målet er å få disse til å henge bedre sammen. Da er vi tjent med en forvaltning med tydelig fordeling av roller og ansvar.
– Svarer dette på noen av utfordringene i helsesektoren som er blitt påpekt av for ekspempel Helsepersonellkommisjonen og Ekspertutvalget for fastlegeordningen?
– Det er viktig for å gjennomføre oppdraget sykehusene har fått, og det er viktig for at kommunene på sine ansvarsområder kan følge opp retningen og anbefalingene til Helsepersonellkommisjonen. Det er fagfolkene som er vår aller viktigste ressurs. Vi må sørge for at de utvikler seg og blir værende i vår felles helsetjeneste, sier Kjerkol.