![<div class="Article__Text--Times">
<p>BEKYMRET: Lege og helsegründer Edvard Engesæth ser med bekymring på at abort kanskje ikke lenger blir lovlig i flere amerikanske delstater. Foto: Remi Reksten</p> <strong class="serif">Foto:</strong>
</div>](https://image.dagensmedisin.no/123152.webp?imageId=123152&width=960&height=642&format=jpg)
BEKYMRET: Lege og helsegründer Edvard Engesæth ser med bekymring på at abort kanskje ikke lenger blir lovlig i flere amerikanske delstater. Foto: Remi Reksten
Foto:Oppsving med bismak
Uroen rundt Roe versus Wade-dommen har skutt fart i forretningene til den norske helsegründeren Edvard Engesæth i USA.
Denne artikkelen er mer enn to år gammel.
Nylig ble det kjent at amerikansk høyesterett ønsker å gjøre det opp til hver enkelt delstat å vedta egne abortlover – og dermed tilsidesette den såkalte Roe vs. Wade-dommen fra 1973, som ga kvinner rett til selvbestemt abort. Dersom dette skjer, vil det i praksis bli ulovlig å ta abort i mange delstater.
«På vei tilbake i tid»
I kjølvannet av den opphetede debatten har den norske helsegründeren Edvard Engesæth opplevd en 300 prosents økning i etterspørsel etter angrepiller – og en dobling av etterspørselen etter p-piller.
– Det som skjer nå, er utrolig trist, sier Engesæth til Dagens Medisin, men presiserer at ingenting er vedtatt ennå.
En avklaring er ventet i løpet av seks uker.
Det føles som om vi er på vei tilbake i tid. Edvard Engesæth
– Det føles som om vi er på vei tilbake i tid, at vi vil kontrollere kvinner. Dersom dommen blir tilsidesatt, kommer 13 amerikanske delstater til å gjøre abort ulovlig. Dette vil påvirke 36 millioner kvinner. Det er ganske sjokkerende, sier han.
Rammer særlig vanskeligstilte
Engesæth, som er lege, og medgründer Hans Gangeskar, som er jurist og dataingeniør, lanserte helse-appen Nurx i USA i 2016. Målet var å gjøre det enklere for amerikanske kvinner å få tilgang til helsetjenester, spesielt kvinnehelsetjenester til en del av befolkningen som ikke har den tilgangen i dag.
– 19 millioner amerikanske kvinner bor i områder som vi kaller «contraceptive deserts», som betyr at det ikke er god nok tilgang til statlige kvinnehelsetjenester. I disse områdene er det kanskje én klinikk per 1000 kvinner. Mange av dem er vanskeligstilte fra før og har kanskje ikke råd til å reise for å få tatt en abort, sier Engesæth.
I tillegg til den enorme etterspørselen etter p-piller og nødprevensjon, har selskapet fått mange henvendelser fra kvinner som frykter at strengere abortlover vil få konsekvenser for det tilbudet Nurex leverer.
– Mange tenker at abort er steg én, og at p-piller kan bli det neste som blir ulovlig.
– Hvilke konsekvenser kan dette få for deres selskap?
– Vi skal fortsette å levere våre tjenester og støtte kvinners tilgang på helsetjenester. Vi har ikke abort-tjenester per i dag, og har ingen umiddelbare planer om det heller, men vi har et nettverk av abort-klinikker som vi går gode for, og som vi henviser kvinner til når de henvender seg til oss med spørsmål om abort.
«Kommer bare til å bli verre»
Én av de mange legene som har engasjert seg i kvinnehelse gjennom Nurx, fortalte nylig om en kvinne som måtte reise til en annen delstat for å få tatt abort. Men hun fikk ikke fri fra jobben, og måtte kjøre gjennom hele natten, ta en abort, og kjøre direkte tilbake for å rekke neste skift.
– Dette er virkeligheten i dag, og det kommer bare til å bli verre. Majoriteten av dem som blir påvirket av dette, er de som ikke har råd til å reise, sier han, og viser til at over halvparten av abortene som utføres i USA, utføres på kvinner i 20-årene.
Mange av dem er afroamerikanere og vanskeligstilte som blir «disproportionally affected» av dette.
I dag er Nurx utvidet til å levere blant annet hjemmetesting for HPV og hiv-medisinen PreP, som er vanskelig å få tak i USA, både på grunn av stigma, og på grunn av pris.
Selskapet har, ifølge den amerikanske nyhetskanalen Fox Business, over én million pasienter på kundelisten etter at de slo seg sammen med den amerikanske giganten Thirty Madison.