![<div class="Article__Text--Times">
<p>HØYEFFEKTIV BEHANDLING: Professor Kjell Morten Myhr ved Universitetet i Bergen sier at tidlig diagnose, med tidlig oppstart av høyeffektiv behandling, er hovedprinsippet i nye behandlingsretningslinjer for MS.</p> <strong class="serif">Foto:</strong> Marit Hommedal
</div>](https://image.dagensmedisin.no/262405.webp?imageId=262405&width=960&height=602&format=jpg)
HØYEFFEKTIV BEHANDLING: Professor Kjell Morten Myhr ved Universitetet i Bergen sier at tidlig diagnose, med tidlig oppstart av høyeffektiv behandling, er hovedprinsippet i nye behandlingsretningslinjer for MS.
Foto: Marit HommedalReviderer retningslinjer for MS-behandling
MS-fagmiljøet reviderer Helsedirektoratets nasjonale retningslinjer for hvordan MS-pasienter skal behandles. Fremtidige oppdateringer skal nå gå raskere.
Denne artikkelen er mer enn tre år gammel.
Helsedirektoratet starter nå en revisjon av retningslinjene for hvordan pasienter med multippel sklerose (MS) skal diagnostiseres og behandles.
– Utfordringene med behandlingsretningslinjer er at de utdateres fort, sier Kjell-Morten Myhr, professor ved Universitetet i Bergen (UiB) og overlege ved Haukeland universitetssjukehus. Han leder forskningssenteret Neuro-SysMed og vil nå også lede faggruppen som skal revidere retningslinjene.
– Hele tiden skjer det endringer i behandlingen, noe som gjør at man trenger kontinuerlig oppdatering av retningslinjene, presiserer han.
Påvirker ikke enkeltmedikament
Myhr påpeker at retningslinjene ikke vil påvirke hvordan enkeltmedikamenter brukes i RHF-ene.
– Vi går ikke i detaljer på enkeltmedikamenter, men fokuserer på valg av behandlingsstrategi. Hovedutfordringen er hvordan man skal starte opp MS-behandling.
De siste årene har tidlig start av høyaktiv behandling vært et hett diskusjonstema, blant annet som resultat av nyheter fra den europeiske fagkongressen ECTRIMS og i diskusjoner under Dagens Medisins fagmøter om MS.
Helsedirektoratet har på sine nettsider omtalt prosjektet med å oppdatere retningslinjene for MS, og skriver at det er planlagt å vare frem til april 2022.
Direktoratet skriver at prosjektgruppen skal komme frem til beskrivelser av og begrunnelser for diagnostikk, sykdomsmodulerende legemiddelbe-
handling, rapportering til Norsk MS-register og biobank, og plan for å iverksette beslutninger i Nye metoder.
«Beskrivelse av anbefalinger om attakkbehandling og familieplanlegging videreføres ikke», heter det på direktoratets nettsider.
Direkte på høyaktiv behandling?
Tradisjonelt har MS-pasienter med attakkbasert sykdom prøvd ut behandlinger som anses som mindre aktive mot immunsystemet, og kun ble satt på mer effektive preparater ved nye attakk – eller ved høy sykdomsaktivitet på diagnosetidspunktet.
– Spørsmålet er nå om man skal starte opp direkte på de høyaktive behandlingene, som vi tror er det beste alternativet. Fordi vi vet at mange som starter på de mindre effektive, senere vil få behov for de mer effektive legemidlene, sier Myhr.
Myhr tror at behandlingsretningslinjene i større grad vil rette seg mot strategier og medikamentgrupper enn enkeltmedikamenter.
Skal diskutere diagnosekriterier
Nylig ble det godkjent flere biotilsvarende legemidler innen MS-området – og det lanseres flere medikamenter med samme virkningsmekanisme – slik at det finnes flere medikamenter som virker inn mot S1P, CD-20 og biotilsvarende variant for natalizumab.
– Vi skal også diskutere hvordan, og når, vi skal skifte behandling og oppdatere diagnosekriteriene. Praktisk sett stiller man diagnose tidligere ved hjelp av MR og spinalvæske.
Myhr forteller at prosessen med nye retningslinjer startet i vår og skal vare utover høsten.
– De nye retningslinjene innebærer også en strategi for kontinuerlig oppdatering av retningslinjene, med en nasjonal gruppe som får ansvaret med å vedlikeholde disse.