![<div class="Article__Text--Times">
<p>LITEN OG STOR: Helse Nord er en stor og en liten region på en gang.– Vi har sterke og gode fagmiljøer, men vi er sårbare fordi vi er en liten befolkning spredt over et stort område, sier Cecilie Daae, administrerende direktør i Helse Nord RHF. </p> <strong class="serif">Foto:</strong> Tom Melby/Avisa Nordland
</div>](https://image.dagensmedisin.no/101441.webp?imageId=101441&width=960&height=612&format=jpg)
LITEN OG STOR: Helse Nord er en stor og en liten region på en gang.– Vi har sterke og gode fagmiljøer, men vi er sårbare fordi vi er en liten befolkning spredt over et stort område, sier Cecilie Daae, administrerende direktør i Helse Nord RHF.
Foto: Tom Melby/Avisa Nordland– Fristbruddordningen er ikke utfordringen
Helse Nord-sjef Cecilie Daae sier utfordringene med fristbrudd ligner på utfordringene sykehusene har med etterslepet etter koronapandemien. – Effekter av hendelser rammer Nord-Norge mer enn andre landsdeler.
Denne artikkelen er mer enn tre år gammel.
– Vår region har hatt og har fortsatt problemstillinger knyttet til rekruttering, det å ha tilstrekkelig med personell og klare å beholde fagfolkene. Det er min tilnærming til dette, sier Cecilie Daae, administrerende direktør i Helse Nord RHF, som har sørge-for-ansvaret for befolkningen i Nord-Norge.
Både i form av kostnadene knyttet til ordningen, men også at disse kostnadene går på bekostning av helseforetakenes evne til å opprettholde tilbud til psykisk syke pasienter.
Her kan du lese Dagens Medsins artikkelserie om Fristbruddordningen.
Rammer hardest i nord
– Vi må være langt mer offensive når for å komme videre med disse problemstillingene, som jeg mener er et viktig utgangspunkt for denne typen uønskede utviklingstrekk, sier Daae, og trekker paralleller mellom Fristbruddordningen og koronapandemien.
– Utfordringene med fristbruddordningen er egentlig veldig analogt med utfordringene med etterslepet etter koronapandemien. Effekter av hendelser rammer Nord-Norge mer enn andre landsdeler.
– Fristbruddordningen er ikke utfordringen. Utfordringen er å jobbe frem en mer robust helsesystemutvikling og utfordre oss selv til å gjennomgå organisering og håndtering av våre pasienter. Vi må i større grad tenke annerledes og finne andre løsninger og måter å arbeide på som passer i vår landsdel.
Vi bruke video, telefon og moderne hjelpemidler og nettløsninger for å kompensere for avstandene. Cecile Daae
Ta i bruk ny teknologi
Helse Nord er en stor og en liten region på en gang, påpeker Daae:
– Vi har sterke og gode fagmiljøer, men vi er sårbare fordi vi er en liten befolkning spredt over et stort område. Derfor må vi i større grad se vår region og helsetilbudet til befolkningen i Nord-Norge under ett. Vi må utnytte ledig kapasitet og være langt mer offensive med tanke på ulike ambulante ordninger. I tillegg må vi bruke video, telefon og moderne hjelpemidler og nettløsninger for å kompensere for avstandene.
– Dette handler også om ledelse og fellesskap og å se styrker og utfordringer under ett. Vi jobber mye med det i foretaksgruppen vår, men vi kan sikkert bli enda bedre.
– Hvordan vi Helse Nord bistå helseforetakene med denne utfordringen?
– Jeg oppfatter at vi har en kontinuerlig dialog mellom RHF-et og HF-ene, gjennom regelmessige oppfølgingsmøter hvor dette er et av flere temaer.
Lojale mot ordningen
– Psykologforeningen mener fristbruddordningen kan motivere til å jukse med fristbrudd. Hva tenker du om det?
– Vi skal være lojale mot fristbruddordningen, det tar jeg som en selvfølge at helseforetakene er, sier Daae og avslutter:
– Vi jobber hardt og godt sammen i vår region. Selv om vi har muligheter som kan utnyttes enda bedre, er jeg optimistisk. Jeg er veldig stolt av den spesialisthelsetjenesten vi har i Nord-Norge og alt det flotte arbeidet som gjøres hver eneste dag. Det vil jeg gjerne løfte frem.