![<div class="Article__Text--Times">
<p>NØDVENDIG: Helseminster Ingvild Kjerkol sier at for å sikre et mer dynamisk system har det vært nødvendig å konkretisere tidsperioden som nasjonal kompetansetjeneste til fem eller ti år.</p> <strong class="serif">Foto:</strong> Vidar Sandnes
</div>](https://image.dagensmedisin.no/236171.webp?imageId=236171&width=960&height=640&format=jpg)
NØDVENDIG: Helseminster Ingvild Kjerkol sier at for å sikre et mer dynamisk system har det vært nødvendig å konkretisere tidsperioden som nasjonal kompetansetjeneste til fem eller ti år.
Foto: Vidar SandnesSvarte på bekymringer om fremtiden for Nasjonal kompetansetjeneste
– Jeg har tillit til at Helse Nord RHF i samarbeid med de øvrige regionale helseforetakene finner gode fremtidige løsninger, uttaler helseminister Ingvild Kjerkol (Ap).
Denne artikkelen er mer enn to år gammel.
Helse- og omsorgsminister Ingvild Kjerkol svarte på skriftlig spørsmål fra Erlend Svardal Bøe (H) om bekymringen for den videre fremtiden for Nasjonal kompetansetjeneste for påvisning av antibiotikaresistens ved Universistetssykehuset Nord-Norge.
– Jeg er helt enig med representanten Erlend Svardal Bøe i at det er viktig å ha gode fagmiljøer innen antibiotikaresistens (AMR), da antibiotikaresistens er en av de største helseutfordringer vi står overfor fremover.
Dagens Medisin har tidligere omtalt at nasjonale kompetansetjenester omorganiseres til faglige nettverk.
Dynamisk system
På listen over nasjonale kompetansetjenester som skal omorganiseres til faglige nettverk er Nasjonal kompetansetjeneste for påvisning av antibiotikaresistens.
I 2022 hadde kompetansetjenesten, som driftes ved UNN, 7.7 millioner kroner i øremerkede midler.
Antibiotika og antibiotikaresistens er fagområder som har og skal ha høy nasjonal prioritet, skriver Kjerkol.
– Jeg har tillit til at Helse Nord RHF i samarbeid med de øvrige regionale helseforetakene finner gode fremtidige løsninger for den nasjonale kompetansetjenesten som kommer fagområdet til gode.
Helseministeren uttaler at dette er en viktig grunn til at det over tid er etablert flere tjenester som er rettet mot både spesialist- og primærhelsetjenesten ved siden av funksjoner tillagt Folkehelseinstituttet.
– For å sikre et mer dynamisk system har det vært nødvendig å konkretisere tidsperioden som nasjonal kompetansetjeneste til fem eller ti år.
Samtidig legges det til rette for at tjenestene kan videreføres som kvalitet- og kompetansenettverk, senter eller annen form, ifølge Kjerkol.
– Men da utenfor det forskriftsregulerte systemet for nasjonale tjenester.
Den nasjonale kompetansetjenesten ved UNN ble etablert i 2001 og skal avvikles som nasjonal kompetansetjeneste innenfor det forskriftsfestede systemet for nasjonale tjenester.
– Jeg har fått vite av Helse Nord RHF at de er i dialog og prosess med UNN og kompetanstjenesten om hensiktsmessig videreføring av tjenestens fagmiljø og funksjoner.
Kjerkol svarer at selv om det er Helse Nord RHF som har ansvaret for prosessen overfor nasjonale kompetansetjenester i sin region, samarbeider de fire regionale helseforetakene om prosessen.
– I dette tilfellet samarbeider Helse Nord RHF særskilt med Helse Vest RHF som har ansvaret for Nasjonal kompetansetjeneste for antibiotikaresistens i spesialisthelsetjenesten (KAS). I tillegg er det ønskelig å vurdere behov for ytterligere samordning med andre tjenester innen fagområdet.